- Like barn får ulikt tilbud
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/1485597.jpg?itok=uor0WkTx)
Barn og unge har rett på en god skolehelsetjeneste. Noen har det, andre ikke. Forskjellene er store i kommune-Norge.
I dag legger Barneombudet frem rapporten "Helse på barns premisser".
Beregninger viser at rundt 70.000 barn og unge i alderen 3-18 år har så store problemer at det kvalifiserer til en psykisk lidelse. Omtrent halvparten av alle psykiske lidelser inntreffer før barn fyller 14 år. I tillegg viser beregninger at mellom 15–20 prosent av barn mellom tre og 18 år har nedsatt funksjon på grunn av symptomer på psykiske lidelser som angst, depresjon og atferdsforstyrrelser.
- Å fange opp disse barna tidlig er viktig. For å få det til må kommunene ha en god skolehelsetjenesten og en synlig helsesøster som er tilgjengelig for barna, sier barneombud, Anne Lindboe.
Last ned Barneombudets rapport: Helse på barns premisser.
Store forskjeller i helsetilbudet til barn og unge
I dag legger Barneombudet frem sin rapport «Helse på barns premisser».
- Dette har vært ett av hovedsatsningsområdet vårt i året som har gått, sier Barneombud, Anne Lindboe.
Etter å ha arbeidet i over ett år for å finne ut hvordan helsetjenesten til barn og unge fungerer, er det naturlig å spørre om de har funnet noe som overrasker.
- Vi har vel heller fått bekreftet våre hypoteser. Variasjonene i kvaliteten på skolehelsetjenesten i de forskjellige kommunene, var om mulig større enn vi fryktet. På enkelte skoler var det elever som ikke visste hvem helsesøster var, eller om de hadde helsesøster. Andre steder var helsesøster på skolen hver dag og godt kjent av de fleste, sier seniorrådgiver i Barneombudet, Morten Hendis. Han er en av dem som har reist rundt i fylkene og snakket med skolelever.
Rapporten består av fire hovedtema: Skolehelsetjenesten, Barn på sykehus, Barn som har vært utsatt for vold og seksuelle overgrep, og Barn med fluktbakgrunn. (for mer informasjon, se faktaboks nederst i saken).
![]() |
Illustrasjonsfoto: «Og ikke si at jeg skal oppsøke helsesøster, for hun er ikke der!» sitat fra skoleelev |
Råd fra elever om skolehelsetjenesten |
• Det må være nok ansatte i skolehelsetjeneste • Helsesøster må være på skolen hver dag |
Viktig å bli trodd
Barneombudet har hørt mange tåredryppende historier fra barn og unge som forteller om mangelfulle helsetjenester. Det å ikke bli trodd er noe barn opplever i møte med helsepersonell. Det gjelder spesielt barn som ligger på sykehus.
- Men er det noen grunn til ikke å tro på det barna sier?
- Jeg vil heller snu litt på det. Det er mindre grunn til å tro på det voksne sier, enn det barna sier Lindboe og begrunner svaret:
- Når det gjelder skolehelsetjeneste er det bred politisk enighet om at dette er et viktig tilbud. At tjenesten er underbemannet og trenger å styrkes, er noe alle politikere har visst om i mange år og lovet å gjøre noe med. Det er ikke gjort, sier Lindboe.
Barneombudet opplever at helsesøster har et annet perspektiv enn for eksempel leger, lærere eller andre grupper.
- Helsesøstrene virker å være genuint opptatt av å høre hva barna sier og hva de sliter med. For barna er det avgjørende å bli trodd og tatt på alvor, sier hun.
«Jeg snakker med mor om kvelden, men å snakke med helsesøster om mobbing er bedre.» sitat fra elev
Øremerking
![]() |
Illustrasjonsfoto: «Jeg har ikke fått sjansen til å snakke med helsesøster, for hun er på skolen bare annenhver uke og mest for å sette sprøyter.» sitat fra elev. |
Fakta: Dette har Barneombudet gjort |
Barneombudet har det siste året snakket med barn og unge om deres erfaringer med skolehelsetjenesten. Det er gjort 12 i fylkene Troms, Oslo, Østfold og Hordaland. Barn har også deltatt i Barneombudets ekspertgrupper med barn som har vært utsatt for vold og seksuelle overgrep, og barn med fluktbakgrunn. Barneombudet har også sett på tilgjengelige data fra undersøkelser om barn og unges helsetilstand. Fag- og forskningsmiljøer er kontaktet og det er gjort besøkt hos to fylkesmannsembeter. I tillegg har Barneombudet hatt møter med representanter fra Landsgruppen for helsesøstre i Norsk sykepleierforbund, Helsedirektoratet, Kommunenes Sentralforbund (KS), Norsk Institutt for by- og regionforskning (NIBR), NOVA, Fylkesmannen i Østfold og Oslo/Akershus og Statens Helsetilsyn. Barneombudet har også drøftet problemstillinger om skolehelsetjenesten med helsesøstergruppen i Oslo, lokale helsesøstre i andre kommuner, rektorer, politisk ledelse i kommuner, kommunaldirektører og virksomhetsledere. |
LES: Sykepleiens tema om barn og unges helse
0 Kommentarer