- Jeg vil vite hva pårørende sliter med
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/1463164.jpg?itok=3blKrg9f)
85 prosent av medisinsk forskning kan være bortkastet, hevder grunnleggeren av det internasjonale forskningsnettverket Cochrane.
Hanne Alfheim er i datainnsamlingsfasen av sin studie. I dag jakter hun på forskningsobjekter på en av Rikshospitalets intensivavdelinger. Hun vil finne ut mer om hvordan det er å være pårørende til intensivpasienter. 200 pårørende trenger hun til studien. Nå er hun halvveis.eg håper min studie vil føre til at pårørende til intensivpasienter får det bedre, sier intensivsykepleier og doktorgradsstipendiat Hanne Alfheim.
LES: Hele tema
Sløsing
På verdensbasis investeres rundt 600 milliarder kroner i medisinsk forskning hvert år. 85 prosent av den er bortkastet, ifølge forsker Sir Iain Chalmers. Han er en av grunnleggerne av Cochrane-databasen og en av forfatterne av boka Testing treatments – Hva virker?
Mange av pengene sløses bort på forskjellige stadier av forskningsprosessen. Man stiller gale spørsmål, planlegger for dårlig, gjør unødvendige studier, publiserer ikke forskningsresultatene eller gjør dem ikke tilgjengelige i sin helhet. Resultatet er at det produseres fordreide og unyttige forskningsrapporter.
– Dette burde engasjere alle, både forskere, de som finansierer forskningen, helsepersonell, skattebetalere og fremfor alt alle pasienter, sa Iain Chalmers da den norske oversettelsen av boka ble lansert i høst.
![]() |
Kilde: Ian Chalmers, Paul Glasziou. Lancet 2009;374:86-89 og boken "Testing treatmenst- Hva virker?" Boka kan lastes ned gratis på kunnskapssenteret. |
Fakta om Cochrane |
Verdensomspennende nettverk som samler forskningsresultater fra helsefeltet og gjør sammenlikninger av forskning på samme områder. Forskningsresultatene er samlet i en database. |
I sin egen verden
Medisinsk forskning resulterer i en million forskningsartikler per år, ifølge Sir Iain Chalmers. Hva er det som gjør at forskning er god, dårlig eller rett og slett bortkastet?
Geir V. Berg, forskningsveileder ved Sykehuset Innlandet og førsteamanuensis ved Høgskolen i Gjøvik, mener Chalmers synspunkter både er interessante og viktige.
– Er årsaken late forskere?
– Jeg tror ikke forskere er late. Jeg tror det dreier seg om at forskere sitter i sin egen verden, på godt og vondt. Kommer du for nær forskningsfeltet, kan du miste den kritiske refleksive diskusjonen over funn. På den annen siden kan du bli for virkelighetsfjern, sier Berg.
Han mener det også kan være slik at forskere, som andre, styres av kommersielle trender og forsker på temaer som gir større autoritet og penger, slik man ser i legemiddelforskning.
– Det er ikke den samme etterspørselen etter sykepleierelaterte temaer som det gode stellet eller omsorg til langtidspasienter i sykehjem.
Noe av årsaken til at bortkastet forskning forekommer er manglende dialog mellom praksis og forskning, mener Berg.
– Forskerne må i større grad være interesserte i å være med på å utvikle praksis enn det de er i dag. Og praktikerne må i større grad være interesserte i å ha kontakt med forskerne. Det ideelle må være en balansert dialog og samvirke, mener Berg.
Skadelig
– Hvilke konsekvenser kan dårlig forskning få?
– Pasientene, klinikerne og samfunnet kan gå glipp av viktig kunnskap som kunne forbedre og utvikle helsetjenesten. I verste fall kan man igangsette eller videreføre en praksis som på sikt kan være skadelig.
0 Kommentarer