Norsk helsetjeneste skårer dårlig
![](/sites/default/files/styles/large/public/lege_1.jpg?itok=BeWT9UEv)
En internasjonal undersøkelse viser at det norske helsevesenet har mange forbedringsområder. Fastlegeordningen er et av dem.
Det er Kunnskapssenteret som har håndtert den norske delen av undersøkelsen.
- Resultatene viser at det er få områder der Norge gjør det spesielt bra, men det er mange områder hvor Norge kan strekke seg etter praksis i andre land, skriver Kunnskapssenteret i en pressemelding.
Her gjør Norge det bra
På disse områdene gjør Norge det bedre enn gjennomsnittet i de
ti andre landene:
• Mindre individuelle begrensninger i bruk av helsetjenester på
grunn av kostnad
• Flere har fast lege
• Bedre tilgjengelighet til helsetjenester utenfor kontortid
• En større andel gir omsorg til andre som trenger det, og av
disse er andelen som gir omsorg til personer utenfor familien
større
• En større andel velger å være uten private
tilleggsforsikringer
• En lavere andel har opplevd problem med å betale for
helsetjenester
• Bedre generell vurdering av helsevesenet
Her gjør Norge det dårlig
Sammenliknet med gjennomsnittet i de andre 10 landene, kommer Norge dårligere på disse områdene:
• Færre får svar samme dag når de ringer sitt faste legekontor
med et spørsmål i åpningstiden
• Flere må vente på legetime
• Færre erfarer at fastlegen tar seg god nok tid, oppmuntrer
til å stille spørsmål eller forklarer ting slik at de er lette å
forstå
• Ventetid før time hos spesialist er lengre
• Flere har erfart at fastlegen virket lite oppdatert på tiltak
gjort av spesialist
• Færre har erfart at fastlegen/fastlegekontoret hjelper til
med koordinering av tjenester
• Færre har erfart at spesialister forteller om
behandlingsalternativer og at spesialister involverer pasienter i
beslutninger om egen helsehjelp
• Blant personer som bruker faste medisiner er det langt færre
i Norge som oppgir at medisingjennomgang er gjennomført
• Blant personer som har erfart utskrivning fra sykehus, er det
langt færre i Norge som har fått informasjon som er nyttig med
tanke på mestring av tilstanden hjemme
• En lavere andel i Norge beskriver helsa si som «God, «Meget
god» eller «Utmerket»
• Færre i Norge har bekreftet å ha fått informasjon som skal
styrke egen håndtering av kroniske tilstander
• Blant personer med en kronisk tilstand er det færre som har
en behandlingsplan, og de norske svarerne er mer forbeholdne når
det gjelder nytten av planen de har
• Færre i Norge har et helsepersonell som fungerer som støtte
mellom legebesøkene
• Flere bruker tobakk i Norge, og blant dem er det færre som
sier de har fått informasjon om helserisiko og råd angående
slutting
• Uttrykt i antall timer, yter gruppen i alder 55 år eller
eldre mindre uformell omsorg til andre
• Langt færre har tatt stilling til hvordan beslutninger skal
fattes dersom de selv ikke kan gi uttrykk for egne preferanser med
hensyn til behandling ved livets slutt.
Her kan vi bli bedre
Ifølge Kunnskapssenteret samsvarer funnene i denne undersøkelsen med hva lignende undersøkelser har vist tidligere.
- Bedømt etter de områdene hvor ytelsene i det norske helsesystemet ligger etter ytelsene i land det er rimelig å sammenlikne med, er det disse forbedringsom-rådene som peker seg ut, ifølge Kunnskapssenteret:
• Brukerinvolvering
• Brukerorientering
• Samordning mellom tjenester
• Ressursutnyttelse (bedre utnyttelse av brukernes egen
ressurser)
• Tilgjengelighet, i form av redusert ventetid
- På den andre siden er andelen som gir en positiv alt i alt- vurdering av helsetjenesten stor i Norge. Færre enn i de andre landene må avstå fra helsetjenester på grunn av økonomiske begrensninger, og flere velger å greie seg uten tilleggsforsikringer, melder Kunnskapssenteret.
Her kan du lese hele rapporten.
0 Kommentarer