Slik snudde de arbeidsplassen fra krise til suksess
![Kristiansund Sykehus Ansatte ved medisinsk sengepost, Kristiansund sykehus](/sites/default/files/styles/media_image/public/fotoweb/2024-08/Omstilling%20Kristiansund.jpg?h=b65cba28&itok=2UIKBwOL)
– Vi har gått fra å være et sted der folk slutter til å bli en attraktiv arbeidsplass, forteller seksjonsleder Beate Lyngvær ved medisinsk sengepost på Kristiansund Sykehus.
«Tjue sjukepleiarar har sagt opp siste året: – Det er fullstendig krise».
Slik lød en overskrift på nrk.no fra februar i fjor.
Saken handlet om medisinsk sengepost ved Kristiansund sykehus. Sitatet i tittelen tilhørte plasstillitsvalgt for NSF, Anette Olsen.
– Det er tårer. Folk er lei seg og kjenner på en generell uvisshet for arbeidshverdagen sin, Jeg er påvirket selv, uttalte hun blant annet til NRK.
– Jeg har mange dårlig minner fra den tiden, sier Olsen til Sykepleien i dag.
– Man gledet seg ikke akkurat til å dra på jobb, og når man gikk hjem igjen, var det gjerne med en følelse av at man ikke hadde gjort en god nok jobb. At man satte igjen mye til nestemann.
Mange sykepleiere hadde altså sluttet, og de ble i liten grad erstattet. Flere ledere sa også opp.
Situasjonen ble ikke bedre av at utskrivningsklare pasienter forble liggende i påvente av tilbud fra kommunen. Belegget på de 30 sengeplassene var på godt over 100 prosent i snitt.
– Det blir begrenset tid til omsorgsdelen av yrket i en slik situasjon, sier Olsen.
Inviterte til «gruffmøte»
Men dette var altså i fjor. Slik er det ikke nå lenger.
Nå søker sykepleiere igjen på utlyste stillinger. Stemningen har snudd, og våren 2024 ble medisinsk sengepost tildelt arbeidsmiljøprisen i Helse Møre og Romsdal.
Hva skjedde?
– Det var ikke én ting. Det var summen av mange, understreker seksjonsleder og sykepleier Beate Lyngvær til Sykepleien.
Hun overtok lederstillingen juni i fjor. Da var det godt kjent at medisinsk sengepost hadde hatt store utfordringer med bemanning og overbelegg over tid.
– Det var stor frustrasjon blant de ansatte. Mange sa opp, fraværet var høyt og arbeidsbelastningen på de gjenværende var stor, minnes Lyngvær.
Noe av det første den nye seksjonslederen gjorde – allerede et par måneder før hun tiltrådte stillingen – var å invitere til et såkalt «gruffmøte» med de ansatte.
– Jeg ville at alle skulle få tømt hodene sine og si hva som ikke fungerte. Hva de selv mente var de største problemene.
De ansatte fikk satt ord på ting. Lyngvær tror det var nyttig for alle.
– Vi fikk en mer positiv vinkling på ting. Prosesser ble satt i gang.
Ansatte helsefagarbeidere
Lyngvær understreker gjentatte ganger at omstillingen ikke har vært noen enkeltpersons fortjeneste, men at den har vært basert på stor felles innsats, fra både ansatte, tillitsvalgte, verneombud og ledelse.
– Vi hadde mange vakanser i turnus, og noe av det viktigste var å sørge for å ha nok folk på jobb.
Sykepleiere var vanskelig å rekruttere. Da var det noe lettere med helsefagarbeidere. Flere ble ansatt, og det ble jobbet med kompetanseheving og bedre oppgaveflyt.
– Helsefagarbeiderne var glade for å kunne utvikle seg faglig, mens sykepleierne fikk tydeligere definerte oppgaver, forteller Lyngvær.
Som leder la hun vekt på å være tilgjengelig og til stede.
– Ansatte ble oppfordret til å melde fra om det som ikke fungerte, og de så at vi fulgte opp det som ble meldt inn. At alle blir hørt og tatt på alvor er veldig viktig.
– En attraktiv arbeidsplass
I tillegg til helsefagarbeidere, har man nå også klart å rekruttere rundt ti sykepleiere. Flere starter opp utover høsten.
– Vi har gått fra å være et sted folk slutter til å bli en attraktiv arbeidsplass, sier Lyngvær.
– At vi vant arbeidsmiljøprisen bidro helt klart til stemningen.
Høyt arbeidspress og krevende rekruttering er noe mange institusjoner og avdelinger sliter med. Sykepleien spør om seksjonslederen har noen råd til andre.
– Det er viktig å skape en god lagånd der alle jobber for samme mål. Dersom man samtidig klarer å ha en god og åpen dialog med ansatte, er man kommet langt.
Åpen dør
Anette H. Olsen har jobbet på medisinsk sengepost siden 2009 og vært tillitsvalgt siden 2017. Selv vurderte hun aldri å slutte, selv da det sto på som verst.
– Jeg har alltid vært glad i denne arbeidsplassen, sier hun.
– Tross stor belastning, hadde vi et godt miljø oss ansatte imellom. Temperaturen kunne være høy innimellom, men vi samarbeidet likevel godt. Det var nok viktig for at vi klarte å snu.
Selv gir hun mye ros til seksjonsleder Lyngvær.
– Vi fikk en leder som tok tak i problemet med en gang. Hun fortjener mye av æren for at dette ha gått som det har gått, mener Olsen.
Olsen trekker også frem betydningen av god informasjonsflyt og at alle ble holdt informert underveis.
– Bente sørget for at det alltid er en leder til stede og at døra står åpen. Samtidig gikk hun ganske drastisk inn for å rekruttere folk.
Har lettet arbeidsmengden
– Hva har ansettelsen av flere helsefagarbeidere medført?
– Det har definitivt lettet arbeidsmengden for oss sykepleiere.
Olsen forteller at en fagsykepleiere har hatt ansvar for å sertifisere helsefagarbeidere slik at de kan utføre ulike prosedyrer, som å ta EKG-undersøkelse, gi sondemat eller ta ned drypp og skylle veneflon.
– Har du råd til andre som sliter med rekruttering og høyt arbeidspress?
– Jeg tror det som funker for oss ikke nødvendigvis vil funke for andre, men at det uansett kan være nyttig å ta et møte der alle får tømt seg og man finner ut hvor skoen trykker.
0 Kommentarer