Sparer tid med multidoser
![](/sites/default/files/styles/large/public/multidose_bilde.png?itok=nFJBynGI)
Trondheim kommune sparer tid og penger på å bruke multidoser i sykehjem.
Innføring av multidose ved sykehjem er et kvalitetssikrende tiltak. Det gir store tidsbesparelser ved istandgjøring av legemidler og er et system som de ansatte er godt fornøyd med.
Multidose er maskinelt pakkede legemidler hvor hver legemiddeldose pakkes i en pose og merkes med pasientens navn, legemiddelets navn, dose og tidspunkt for når tablettene skal tas. Multidose angis å ha flere fordeler; økt kvalitetssikring, spart sykepleiertid, redusert kassasjon av legemidler og mindre lager (1,2).
Kvalitetstiltak
I Norge er det cirka 70 000 pasienter som får pakket multidose.
Rundt 80 prosent av disse er hjemmeboende pasienter tilknyttet
hjemmetjeneste eller ulike boliger med tjenester, mens rundt 20
prosent er sykehjemspasienter, ifølge Tove Irene Bakken ved Apotek
1, juni 2015.
Trondheim kommune har brukt multidosepakkede legemidler til
hjemmeboende siden 2006 og har nå rundt 2200 hjemmeboende
multidosebrukere. Det er i tillegg innført multidose ved de tre
nyeste sykehjemmene med totalt cirka 200 pasienter. Erfaringene
derfra er at de ansatte er fornøyd med bruk av multidose som
system, de ser på det som et viktig kvalitetssikrende tiltak.
Hensikt
Trondheim kommune hadde kun erfaring med bruk av multidose ved
nyetablerte sykehjem, og man ønsket å evaluere en oppstart ved
andre sykehjem. Hensikten med evalueringen var å få kunnskap for
eventuell overgang til multidose ved flere av sykehjemmene.
En evaluering av før-situasjon med tradisjonelle ukesdosetter
og etter-situasjon med multidosepakkede legemidler ble gjennomført.
Man vektla kvalitet, ressursbruk, økonomi og ansattes erfaringer.
To sykehjem med langtidspasienter ble valgt ut med totalt 59
pasienter.
Ulike rapporter viser til at feilprosenten ved istandgjøring av
dosetter er cirka 10 prosent (3), og vi ønsket å finne ut av hva
som er bakgrunnen for dette.
Kontroll
Det ble gjennomført en kvalitetskontroll hvor innhold i
ukesdosetter ble kontrollert en ekstra gang etter at de var ferdig
istandgjort og kontrollert ved enheten. Tablettene i dosettene ble
identifisert, kontrollert og tellet mot gjeldende medisinkort i den
elektroniske pasientjournalen Gerica. Det ble totalt kontrollert 90
ukesdosetter i løpet av en måned.
Man antar at innføring av multidose kan flytte sykepleier-
eller vernepleierressurser fra medisinrommet til mer pasientrettet
arbeid.
Tidsregistrering
Det ble gjennomført tidsregistrering for istandgjøring og kontroll ved bruk av tradisjonelle ukesdosetter før innføring av multidose. Etter innføring ble det gjennomført tidsregistrering for mottak, kontroll og istandgjøring av multidoseruller og istandgjøring og kontroll av dosetter til enkeltpasienter. Dosetter er fortsatt aktuelt for pasienter med Marevan, til kortvarige kurer som antibiotika og til tabletter eller kapsler som ikke kan pakkes som multidose. Dette istandgjøres i dosett i tillegg til andre faste legemidler som pakkes i multidose.
Kostnader
Man antar at legemiddelkostnadene ved bruk av multidose vil
reduseres. Ved multidose betaler man kun for det faktiske antallet
tabletter som benyttes, og man trenger et mindre lager av
legemidler. Sammenlikning av kvartalsvis innkjøpsstatistikk i
kostnader (kr) og innkjøp i definerte døgndoser (DDD) ved innkjøp
av legemidler er gjort før og etter innføring av multidose.
Vi gjennomførte en spørreundersøkelse med spesifikke spørsmål
til sykepleiere og vernepleiere involvert i istandgjøring av
legemidler og spesifikke spørsmål til alle andre som har
godkjenning til å dele ut legemidler. Spørreundersøkelsen vektla
ansattes erfaringer og opplevelse med bruk av multidose.
Resultater
Kvalitetskontroll for istandgjøring av ukesdosetter: 97 prosent
(87 av 90) av dosettene var istandgjort i samsvar med medisinkort i
Gerica ved at riktig virkestoff, legemiddelform og styrke stemte.
17 prosent (15 av 90) av dosettene var istandgjort med et annet
antall tabletter enn angitt på medisinkortet, men styrken var
riktig. For eksempel var en halv tablett på 100 mg istandgjort i
stedet for en hel tablett på 50 mg. Dette var ikke dokumentert
eller anmerket noe sted av dem som hadde istandgjort og kontrollert
dosettene. Ved en tellekontroll ved utdeling, som er standard
prosedyre i Trondheim kommune, kan dette skape usikkerhet og
mistanke om avvik. I 52 prosent av dosettene var det legemidler som
var et synonympreparat av det som var forordnet på medisinkortet,
uten at dette var anmerket.
Legemiddelhåndteringsforskriften og overordnet prosedyrer i
Trondheim kommune sier at det skal dokumenteres hvilket
synonympreparat som til enhver tid gis. Dette kan man gjøre ved å
ha oppdatert medisinkort i Gerica på hvilket synonympreparat som
brukes, eller ved å anmerke det manuelt på skjemaet som
dokumenterer istandgjøring og utdeling.
Tidsregistreringer
De to evaluerte sykehjemmene har henholdsvis 24 og 35
pasienter. Tidsregistreringene er regnet om til gjennomsnittlig
ukentlig tidsbruk per 24 pasienter og per dosett.
Ukentlig tidsbruk for istandgjøring av legemidler endres
gjennomsnittlig fra 4,2 timer før innføring av multidose til 1,1
time + 5,8 minutter/dosett i tillegg.
![](/sites/default/files/styles/large/public/multidose_tabell_0.jpg?itok=jK7lAK3I)
Besparelse
Evalueringen ga ingen tydelige svar på besparelser ved innkjøp
av legemidler etter innføring av multidose. Det ble skiftet
legemiddelleverandør fra før-situasjonen til etter-situasjonen, noe
som har gitt kommunen en generell besparelse på legemidler. I
tillegg er innkjøp av legemidler i ett kvartal en kort
evalueringsperiode hvor enkeltinnkjøp og enkeltpasienter kan
medvirke til store forskjeller. Det ene sykehjemmet som ble
evaluert skiftet pasientkategori i løpet av perioden, noe som
medførte høyere innkjøp av legemidler enn tidligere. Det andre
sykehjemmet, som hadde stabil pasientpopulasjon før og etter
innføring av multidose, viste en nedgang i kostnader per kvartal,
og også en nedgang i innkjøp av tabletter i DDD (=definerte
døgndoser).
Ved innføring av multidose betales det for det faktiske antall
tabletter man bestiller i multidoseposer. I tillegg må man kjøpe
inn legemidler i originalpakninger til bruk som kurer og ved behov.
Begge enhetene forteller imidlertid at etter innføring ble
medisinlagrene deres mye mer oversiktlig og de hadde færre
legemiddelpakninger i hyllene.
I tillegg til de faktiske legemiddelkostnadene må enheten
betale et pakkegebyr på cirka 2000 kroner per pasient per år. HELFO
gir kommunen tilskudd til multidose på 500 kroner per år for
hjemmeboende pasienter, men ikke for sykehjemspasienter (4).
Spørreundersøkelse
Denne ble sendt ut til totalt 57 ansatte, og hadde en svarprosent på 54 prosent. Alle spørsmålene ble formulert som påstander, og ble besvart i form av en vurdering etter en skala fra 1 til 4 hvor 1 sto for «helt uenig», 2 for «ganske uenig», 3 for «ganske enig» og 4 for «helt enig».
![](/sites/default/files/styles/large/public/multidode_tabell.jpg?itok=D7lXGWZ2)
80 prosent av alle som ble spurt anbefaler bruk av multidose til andre sykehjem, 20 prosent er usikre/vet ikke. Det er ingen som ikke anbefaler multidose som system. En del av begrunnelsene for anbefalingene er:
- Tidsbesparende. Enkelt å håndtere. Oversiktlig.
- Innføring av multidose har gjort det lettere å gjøre i stand neste ukes medisin.
- Synes det er enklere for å unngå feil i utdeling av medikamenter og sparer inn tid for sykepleierne til å gjøre andre ting enn å dosere medisiner.
- Multidoser gir mer oversikt over antall medisiner, rett tid, rett pasienter. Det spares samtidig mye tid.
- Et sikkert system, mindre feilmedisinering. Alle tabletter er merket på eget ark med bilde og styrke.
- Jeg synes det er oversiktlig og greit å se at det er riktig medisin som blir gitt til riktig bruker.
- Vanskeligere ved medisinforandring. Ved et sykehjem er det ofte forandringer, kanskje oftere enn hos hjemmeboende. Tungvint hvis vi må klippe opp posene og legge medisin over i dosett.
- Det er lettere å kontrollere medisinene da det er beskrevet hvilke medisiner som er på multidosen som er angitt for det tidspunktet, og bruker man bildekortet aktivt er det enkelt å se over at medisinene stemmer.
- Sikkert og tidsbesparende. Veldig oversiktlig og ryddig.
- Tidsbesparende, nedsatt feildoseringer, reduserer medisinlagrene, vet hvilken dag medisinene blir levert, faste bestillings-
- dager gjør det oversiktlig med bestillinger/endringer.
- Ja, synes det er mye tryggere. Det står hvor mange tabletter det er og navnet og styrke. Mye tryggere enn dosett synes jeg.
Diskusjon
Istandgjøring av dosetter krever at eventuelle endringer som blir gjennomført med bruk av annet antall tabletter eller valg av synonympreparat, må dokumenteres slik at den som deler ut legemidlene kan gjøre en sikker og god kontroll på telling av tabletter. Denne evalueringen viste at dette ikke alltid ble gjennomført, og for cirka 50 prosent av dosettene var det ikke dokumentert hvilket synonympreparat som blir gitt ved et generisk bytte. Med multidose vil leverandøren ved enhver endring vedlegge et oppdatert ordinasjonskort. Dette skjer også dersom de pakker et annet antall tabletter enn angitt på medisinkort i Gerica, og ved alle generiske bytter. Det finnes da alltid dokumentasjon av hvilket synonympreparat som er gitt. Sammen med oppdatert ordinasjonskort, vedlegges alltid et bildekort som viser navn og utseende på tablettene pakket som multidose. Bildekortene har også tilleggsopplysninger om knusing og deling av tabletter, som er nyttig ved utdeling.
Tidsbruk
Våre tidsregistreringer viser at selv ved istandgjøring av dosetter til enkeltpasienter i tillegg til multidose, sparer sykepleier eller vernepleier mye tid på medisinrommet. Dette kan brukes til andre pasientrettede oppgaver. Med kun dosetter brukte enhetene gjennomsnittlig 4,2 timer per uke til istandgjøring av legemidler. Dette ble redusert til 1,6 timer ved istandgjøring av multidose med 5 dosetter til enkeltpasienter i tillegg. Dette viser at ved et sykehjem med 24 pasienter som har multidose og istandgjør fem dosetter i tillegg, vil man med innføring av multidose bruke 2,6 timer mindre på medisinrommet. Dette utgjør reduksjon i tidsbruk på over 60 prosent. Dette funnet har hatt stor betydning for vurdering av utvidet bruk av multidose ved våre sykehjem.
Oversiktlig
Ved lik pasientsammensetning ser det ut til at legemiddelkostnadene (i kr.) og innkjøp av tabletter (i DDD) reduseres ved innføring av multidose. Innkjøpskostnad av tabletter utgjør vanligvis cirka 50 prosent av totalkostnaden av legemidler, så besparelsen ved innføring av multidose vil uansett ha begrensninger. I tillegg til legemiddelkostnadene vil multidose medføre et pakkegebyr med en årlig kostnad på cirka 2000 kroner per pasient. Sykehjemmene rapporterer om at de etter innføring av multidose har fått mye mer oversiktlige medisinlagre, dette er i seg selv et kvalitetssikrende tiltak.
Fornøyde
Sykepleierne og vernepleierne er fornøyde med multidose som system, men de svarer litt varierende på spørsmål om det kan gi merarbeid. Det er viktig at sykehjemslege og sykepleier eller vernepleier som deltar på visitten, tar et bevisst valg om en endring i medisinering må skje med en gang eller kan vente til neste multidoserull kommer to virkedager etter bestilling. Endring av legemidler fra multidose og manuell overføring til dosett som en midlertidig løsning er helt klart ressurskrevende, men medisinansvarlige beskriver at dette ikke skjer så ofte.
Refleksjon
Et annet område hvor det er litt spredning i svarene er om man
lærer mindre om legemidlene ved bruk av multidose. Enkelte
sykepleiere har i etterkant fortalt at når de gjør i stand
dosetter, reflekterer de samtidig rundt legemiddelbruken til den
enkelte pasient. Det er viktig at refleksjon og oppfølging av
legemiddelbehandlingen i stedet blir ivaretatt gjennom kontinuerlig
vurdering, på legevisitten og gjennom systematiske
legemiddelgjennomganger.
Legemiddelkomiteen i Trondheim kommune har behandlet
evalueringsrapporten og anbefalt multidose som system ved
sykehjem. Åtte nye sykehjem starter med multidose før sommeren
2015, med plan om evaluering før alle sykehjem får tilbud om
multidose i løpet av 2015–2016.
Konklusjon
Istandgjøring av legemidler som multidose sikrer at man til
enhver tid har oversikt over hvilke synonympreparater som er
istandgjort, og at antallet tabletter angitt på posen stemmer med
innholdet. Dette ser ut til å gi en bedre kvalitet og sikkerhet enn
tradisjonell istandgjøring av dosetter. Telling av tabletter er en
viktig kontrollfunksjon for å sikre at pasienter får riktige
legemidler i henhold til forordning fra lege, uavhengig av hvilket
håndteringssystem man bruker.
Tidsregistreringer viser at man ved multidose bruker betydelig
mindre tid enn man gjør med kun tradisjonelle ukesdosetter. Ved lik
pasientsammensetning ser det ut til at legemiddelkostnadene (i
kr.) og innkjøp av tabletter (i DDD) reduseres ved innføring av
multidose.
De ansatte er i stor grad fornøyd med multidose som system, og
80 prosent anbefaler bruk av multidose til andre sykehjem. Men
bruk av multidose krever grundig opplæring og ensartede rutiner for
å sikre god etterlevelse.
Referanser:
1. ECON 2002: Kassasjon av legemidler, rapport 41/02
2. Meld. St. 18 (2004–2005) Rett kurs mot riktigere
legemiddelbruk
3. Sikrere legemiddelhåndtering i pleie- og omsorgstjenester.
Oslo: rapport fra Helsetilsynet 11/2002.
4. Helfos regelverk og refusjonar ved tilskott til multidose,
https://helfo.no/takster/regelverk-og-refusjonar-ved-tilskot-til-multidose
(21.09.15)
0 Kommentarer