Andre hpv-resultater
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/792233.jpg?itok=CZAZEBBd)
Foreløpige resultater fra et forskningsprosjekt ved Oslo universitetssykehus viser at omstridt hpv-test ikke ser ut til å utgjøre risiko for kvinner slik den har vært brukt i Norge.
Konklusjonen står i kontrast til Kreftregisterets nylig publiserte evaluering av de samme dataene.
Patologer ved Oslo universitetssykehus (OUS) har sammen med produsenten av mRNA-testen gått gjennom Kreftregisterets data om hpv-testing i Masseundersøkelsen mot livmorhalskreft. Resultatene de har kommet fram til så langt, ble i september lagt fram på en internasjonal hpv-konferanse i Berlin.
Skal kvalitetssikres
Mens Kreftregisteret konkluderer med at den omstridte mRNA-testen ikke egner seg for bruk i den norske masseundersøkelsen, viser de foreløpige resultatene fra OUS at testen ser ut til å være mer kostnadseffektiv enn de andre hpv-testene. Ved bruk av mRNA-testen blir færre kvinner henvist til gynekolog for videre utredning, uten at det ser ut til å øke risikoen for at alvorlige celleforandringer blir oversett.
Førsteforfatter og seksjonsleder for patologi ved OUS, Kathrine Agnes Lie, ønsker ikke å kommentere funnet ytterligere utover at dataene er evaluert slik testene er brukt i praksis.
Hun opplyser at to uavhengige ekspertgrupper skal kvalitetssikre deres data før de publiseres.
Ulike tester
Det er to typer hpv-tester som brukes i Norge idag. DNA-testene påviser bare om hpv er til stede, mens mRNA-testen påviser infeksjon som uttrykker E6/E7-onkogener som er nødvendig for kreftutviklingen.
Den store innvendingen mot mRNA-testen er at den bare tester for fem kreftfremkallende virus, mens DNA-testene tester for tretten typer. Derfor er det en bekymring for om kvinner med negativ mRNA-test kan ha alvorlige celleforandringer som ikke oppdages fordi forandringene skyldes en hpv-type som mRNA testen ikke påviser. Ved sykehusene som bruker mRNA-testen er derfor majoriteten av kvinner med negativ hpv-test kontrollert med en ekstra celleprøve etter et år før de sendes tilbake til screeningprogrammet.
I Lie og medforfatteres studie ser det altså ut til at denne bruken av mRNA-testen ikke utgjør en risiko.
- Kan det være at oppfølgingstiden er for kort, altså at det er behandlingstrengende celleforandringer og kreft i denne gruppen som ikke er oppdaget ennå?
- Det kan ikke sikkert utelukkes, sier Lie.
- Lang observasjonstid er alltid en fordel fordi celleforandringer utvikles langsomt før det eventuelt blir kreft.
Fant mer kreft
Et annet funn er at det er funnet flere kvinner med kreft i gruppen som er testet med mRNA-testen.
- Dette kan skyldes ulike testegenskaper, forklarer Lie.
- mRNA-testen påviser kreftfremkallende gener som er nødvendige for å utvikle kreft. DNA-testene kan gi falske negative resultater hos kvinner som har utviklet kreft. Det har vi også erfart i vårt laboratorium, som bruker en DNA-test.
- Må undersøkes nærmere
I Kreftregisterets evaluering er det ikke tatt hensyn til den ekstra celleprøven som anbefales av sykehusene som bruker mRNA-test. Der er testene vurdert slik Kreftregisteret mener de skulle vært brukt.
- Vi har vurdert resultatene ut fra hvordan testingen er gjort i praksis, sier Lie.
- Uoverensstemmelsen med Kreftregisterets resultater er et interessant funn som må undersøkes nærmere.
- Dere samarbeider med produsenten av mRNA-testen. Ser du noen problemer med det?
- Nei, vi vil få våre data kvalitetssikret av to uavhengige ekspertgrupper før de publiseres, sier Kathrine Agnes Lie.
BAKGRUNN
Hpv-testing
I Norge har hpv-tester blitt brukt systematisk siden 2005. Testene brukes når kvinner har lette eller usikre forandringer i celleprøve fra livmorhalsen. Fordi slike forandringer noen ganger kan være mer alvorlige enn de ser ut til, brukes hpv-test for å skille ut kvinnene med størst risiko for alvorlige forandringer.
Det har til nå vært opp til det enkelte sykehus eller laboratorium å velge blant hpv-testene som tilfredsstilte myndighetenes krav.
Kreftregisteret publiserte før jul en evaluering av den norske hpv-testingen, der den ene testen kom dårlig ut. Evalueringen har fått kritikk, fordi den ikke har tatt hensyn til hvordan hpv-testingen har foregått i praksis. Kreftregisteret har avvist kritikken.
Helse- og omsorgsdepartementet bestemte før jul at testen som kom dårlig ut i Kreftregisterets evaluering ikke lenger vil få offentlig refusjon.
Sykepleiens siste artikler om hpv-testing:
Omstridt hpv-test mister refusjon
Ber om uavhengig hpv-evaluering
0 Kommentarer