![blodprøve web.jpg](https://static.sykepleien.no/sites/default/files/styles/legacy_image/public/legacy_images/inline/blodprove20web.jpg?itok=oN72Mr0c) |
MYE DIABETES: Blodsukker skal måles.
De vanligste diagnosene på Cabrini Clinic er diabetes og høyt
blodtrykk. Et av de største problemene er pasienter som kommer inn
med ekstremt høyt blodtrykk eller blodsukker fordi de ikke har hatt
tilgang på medisiner. |
Raseskillet
Afroamerikanere og folk med latinamerikanske røtter er de to
gruppene i samfunnet der flest mangler forsikring. De utgjør også
majoriteten av pasientene på Cabrini Clinic.
Chris Allen er direktør for en helseorganisasjon i Detroit. Han
sier at forholdet mellom «hvite» amerikanere og afroamerikanere i
USA er utfordrende.
– Det har skjedd en polarisering i dette landet de siste 50
årene, og i deler av USA er det verre enn andre. Detroit er ett av
de stedene, sier direktøren.
I september inntraff en hendelse som mange mener nettopp
illustrerer dette. En ung, afroamerikansk kvinne ble drept da hun
banket på døren i et av de dominerende «hvite» nabolagene utenfor
Detroit. Kvinnen hadde vært utsatt for en bilulykke og det er grunn
til å tro at hun søkte om hjelp.
Detroit er en av de mest segregerte byene i USA, et mønster som
har blitt forsterket av at den «hvite» delen av befolkningen
migrerer til forstedene. Med dem følger også sykehusene, som jakter
på velstående pasienter med privat forsikring. Dette gjør at
innbyggerne i sentrum av Detroit, hvor flertallet av innbyggerne er
afroamerikanere og flere er uten forsikring, får færre sykehus å
velge mellom.
– Så traff alt meg på én gang
Ricardo Martinez er på Cabrini Clinic for første gang. Han ble
skrevet ut fra sykehuset dagen i forveien.
– Jeg stoppet å ta insulin for en stund; jeg hadde ikke råd. Så
traff alt meg på én gang.
Martinez ble påkjørt av en ung sjåfør i en bil og havnet på
sykehuset. Ulykken forverret diabetesen, og han ble på sykehuset i
seks dager. Etter han var skrevet ut, hovnet foten hans opp og han
måtte tilbake på sykehuset igjen.
– Det var da de fant hjertefeilen, sier Martinez.
54-åringen forteller at han ble tatt hånd om på sykehuset og at
de behandlet ham med respekt, men at han også merket at han ble
behandlet annerledes.
– Hvis du ikke har forsikring, skynder de seg ikke for å hjelpe
deg. Noen ganger lar de deg vente. Det burde ikke være slik, mener
han.
En studie publisert noen år tilbake sammenliknet
sykehuspasienter med og uten helseforsikring. Studien fant at
uforsikrete var sykere når de ble lagt inn på sykehuset, oppholdt
seg der kortere og hadde større risiko for å dø enn pasienter med
forsikring.
Uforsikrete pasienter har årlig en samlet ubetalt sykehusregning
på rundt 12 milliarder kroner, ifølge en rapport fra 2010. Samtidig
som få uforsikrete betaler regningen sin, kan betalingsviljen, selv
om det er snakk om en svært liten sum, påvirke sykehusets
avgjørelse for om de skal fortsette å ta seg av pasienten.
Et gjennomsnittlig liggedøgn på et amerikansk sykehus koster
rundt 25 000 kroner. De dyreste sykehusene tar over 70 000 kroner
per døgn.
Ricardo Martinez vet ikke hvor mye han må betale, men anslår at
regningen fra sykehuset kommer på mellom 6000 og 12 000 kroner. Han
planlegger å ta småjobber for sakte å betale ned det han skylder
sykehuset.
– Det blir ti dollar her, ti dollar der.
Amerikanske akuttmottak er forpliktet til å ta hånd om pasienter
til de er ute av fare. Det gjør at mange pasienter uten forsikring
ender opp her. I mange av tilfellene trenger de behandling for
kroniske sykdommer som burde vært tatt hånd om av
primærhelsetjenesten på et tidligere tidspunkt.
Både på akuttmottakene og på Cabrini Clinic kommer pasienter som
har ekstremt høyt blodtrykk eller blodsukker fordi de har måttet gå
uten medisiner.
Én med og én uten
Et rundt ansikt titter ut fra et av behandlingsrommene på
klinikken. Kvinnen er søsteren til Ricardo Martinez. Hun er her med
sine to brødre, som begge trenger oppfølging. Bak den gule døra
skimtes en mann i blårutete skjorte og bukse, den andre broren.
– Han er veldig svak, sier søsteren.
Edna Martinez kom til Cabrini første gang for ti år siden, men i
dag får hun ikke behandling på klinikken. Hun har fått seg Medicaid
– en offentlig forsikring.
Medicaid-forsikring gis til personer eller familier med lav
inntekt. Men selv veldig fattige amerikanere har ikke rett på
Medicaid dersom de ikke også kan vise til en graviditet eller
funksjonshemning, eller er i en spesiell aldersgruppe.
– Cabrini er en veldig god klinikk, men å ha forsikring er
bedre, sier Edna Martinez.
Nå trenger hun ikke lenger kjøre den lange turen til klinikken,
men kan gå til en doktor i nærheten av der hun bor. Hun har også
oppdaget at hun har diabetes og fått operert ryggen. Hun tror ikke
hun kunne hatt ryggoperasjonen om det ikke var for Medicaid.
Edna Martinez er en av de heldige som fikk forsikring i tide.
For andre er det for seint.
En mann med prostatakreft går gjennom korridoren mens han
støtter seg på en stav. Det blir hans første og siste besøk på
klinikken. Han har søkt om Medicaid og kommer til å få det.
– De er hjerteknuserne, sier Cabrinis sosialarbeider om
kreftpasientene.
– Du må være døende for å få Medicaid; det er ironien. I januar
trenger du i det minste ikke være døende; da holder det å være
fattig.
Å sjekke seg for prostatakreft koster penger. Det er kjent at
uforsikrete går sjeldnere til kreftundersøkelser og at manglende
oppfølging fører til at visse krefttyper oppdages senere.
– Hvis han hadde hatt forsikring ville han ikke vært i denne
situasjonen, mener sosialarbeideren.
![latter web.jpg](https://static.sykepleien.no/sites/default/files/styles/legacy_image/public/legacy_images/inline/1402812.jpg?itok=4D7jpkba) |
LIKER: Derrick Malford ler hjertelig
der han står på vekta. Han har kommet til Cabrini Clinic to ganger
i måneden siden juni. - Jeg liker den, sier han om klinikken. Her
får han medisiner for høyt blodtrykk og medisiner. |
Obama møter massiv motstand
Obamacare går ut på å utvide Medicaid-ordningen og å subsidiere
forsikringer. Fra 2014 var det meningen at alle med en inntekt
under en viss sum skulle få Medicaid. Men høyesterett har bestemt
at det er frivillig for statene å utvide ordningen.
Flere republikanske stater har motsatt seg å utvide ordningen.
Michigan, hvor Detroit ligger, har utsatt utvidelsen til april.
President Obama og helsereformen hans har møtt mye motstand. Tea
Party-bevegelsen, som har som mål å redusere offentlige utgifter og
senke skattene, er sterkt imot presidentens helsereform.
– Jeg vil argumentere for å stoppe finansieringen av Obamacare
til jeg ikke lenger klarer å stå oppreist, sa Ted Cruz, senator fra
Texas, i september i fjor.
Cruz regnes for å være Tea Party-bevegelsens hovedmann i
senatet. Han har også fått hovedskylden for budsjettkrisen som fikk
det amerikanske statsapparatet til å stoppe opp 1. oktober, samme
dag som Obamacare ble satt ut i livet. Politikere fra det
republikanske partiet nektet å godkjenne budsjettet hvis ikke
Obamacare ble utsatt. Statsapparatet stod stille i 16 dager før
republikanerne gav opp.
Halve folket er mot Obamacare
Så satte de tekniske problemene inn. De nye forsikringene skal
etter planen kjøpes på nettbaserte markedsplasser. Men nettsiden
der folk skulle kjøpe forsikring virket ikke da den ble
lansert.
Etter én måned hadde bare rundt 30 000 amerikanere klart å kjøpe
seg forsikring på nettsiden som dekker mer en 30 stater. Samtidig
fratok forsikringsselskapene flere millioner mennesker forsikringer
de allerede hadde. Fortvilte amerikanere opplevde å miste
forsikringen, samtidig som de ikke klarte logge seg på den nye
nettsiden for å kjøpe en ny.
Presidenten var på dypt vann. Han hadde lovet amerikanerne at de
som ville skulle få beholde forsikringen sin. For å roe gemyttene
måtte han til slutt tillate forsikringsselskapene å fortsette å
selge forsikringer som ikke lever opp til den nye standeren. Den
nye helsereformen stiller i utgangspunktet strengere krav til
forsikringsselskapene.
Mange som betaler månedlige beløp får ikke hjelp fra
forsikringsselskapene når de trenger det mest. Hvis de blir
alvorlig syke, dekker ikke forsikringen innleggelse på sykehus. Av
amerikanere som går personlig konkurs helt eller delvis på grunn av
sykehusregninger, hadde tre fjerdedeler helseforsikring, ifølge en
studie fra 2007. Helseforsikringen var altså ikke god nok til å
skjerme dem fra å gå konkurs. Folk med hjertefeil eller andre
helserisikoer har også kunnet bli nektet forsikring. For å bli
kvitt forsikringer som ikke virker og for å dekke dem med
helserisikoer, vil nødvendigvis mange forsikringer bli kansellert
og prisene øke. Obama hevder at det bare er de rundt 10 prosentene
av befolkningen med individuelle forsikringer som kan komme til å
merke slike forandringer, men også arbeidsgivere har begynt å si
opp forsikringene til sine ansatte. Over halvparten av amerikanerne
er forsikret gjennom jobben. Nå er denne type forsikring, selve
grunnmuren i det private forsikringssystemet, i endring.
Det har vært en gradvis nedgang av jobbrelaterte forsikringer de
siste årene på grunn av stigende priser, men Obamacare kan få
prisene til å stige ytterligere og har gitt bedriftene en
unnskyldning til å kutte ansattes forsikringer. I en undersøkelse
sa 28 prosent av bedrifter med mellom 40 og 500 ansatte at de vil
slutte å tilby forsikring innen 2015. De mest negative estimatene
fra motstandere av reformen hevder at hele 129 millioner står i
fare for å miste forsikringen sin på grunn av Obamacare. Samtidig
som dette tallet er ansett for å være en overdrivelse, er det
vanskelig å forutsi hvor mange som vil miste sin nåværende
forsikring.
I november var over 60 prosent av amerikanerne imot Obamacare. I
midten av desember, etter at mer enn 350 000 hadde klart å velge en
forsikring på den nye nettsiden, var tallet noe lavere. Men
fremdeles var halvparten av folket mot, ifølge en undersøkelse
gjort av amerikanske medier.
Obamacare møter stadig nye utfordringer. Den nye helsereformen
blir saksøkt av konservative, viktige deler av reformen er utsatt
og den mislykkete lanseringen har gjort at presidenten har mistet
troverdighet.
![0DSC_0334kopi001.jpg](https://static.sykepleien.no/sites/default/files/styles/legacy_image/public/legacy_images/inline/1402724.jpg?itok=gkVUwQDi) |
MANGLER OPPFØLGING: Pust dypt inn,
sier Alisa Smith til pasienten etter at hun har plassert
stetoskopet ved hjertet hennes. Smiths største utfordring er at hun
ikke får fulgt opp de uforsikrete pasientene sine. |
Venter på en sønn og en forsikring
Alisa Smith tror Obamacare kommer til å gjøre livet lettere for
hennes pasienter, men hun tror ikke den nye helsereformen er noen
mirakelkur. Legene får dårligere betalt for å behandle
Medicaid-pasienter, og i flere år har det vært mangel på doktorer
som er villige til å ta imot disse pasientene. Det forventes at ni
millioner flere vil få Medicaid i løpet av neste år, og Smith og de
frivillige på Cabrini Clinic er bekymret for hvem som skal ta seg
av dem.
Dylan McMaley har aldri hatt helseforsikring.
– Du vet hva jeg kommer til å si, sier Alisa Smith etter hun har
lyttet til hjerterytmen hans.
– Hva da?
Smith setter blikket i ham.
– Slutte å røyke, gjetter 28-åringen.
I februar skal Dylan McMaley bli far. Han sier han har fortalt
kjæresten at han bare skal røyke ute etter at sønnen er født, og
han tror ikke han kommer til å ha lyst til å gå ut.
– Du må være sunn når du skal bli far, sier Smith.
– Han kommer til å bli motivasjonen din, sier hun om babyen.
Forloveden til Dylan McMaley har Medicaid-forsikring fordi hun
er gravid; både mor og barn er forsikret, enn så lenge.
En tredjedel av alle barn og over halvparten av fattige barn som
hadde forsikring, var forsikret gjennom Medicaid og den offentlige
barneforsikringen i 2010. Men hele 6,6 millioner barn var uten
helseforsikring i USA i fjor.
Mary Ellen Howard, lederen av Cabrini Clinic, håper at 80
prosent av pasientene deres ville kvalifisere for
Medicaid-forsikring med den nye helsereformen. Det er meningen at
klinikken skal hjelpe pasientene med å søke om forsikring, men da
Sykepleien besøkte klinikken i november hadde de fremdeles ikke
kunnet hjelpe en eneste en.
Kan hun endelig få «ja»?
Fordi Michigan utsatte å utvide Medicaid-ordningen, og på grunn
av tekniske feil med registeringssiden på nett, har de kommet seint
i gang med påmeldingen. Men noen pasienter har klart å registrere
seg på nettsiden på egen hånd.
Det er essensielt at de som har rett til forsikring, klarer å
logge seg på myndighetenes nettside og bestille den i tide. Fordi
det er forventet at antallet pasienter uten forsikring skal gå ned,
mister sykehusene tilskudd som de nå får for å ta i mot uforsikrete
pasienter. Dersom ikke flere faktisk får forsikring, kan det gjøre
at det blir enda vanskeligere for disse pasientene å få hjelp.
Det er også viktig at ikke bare eldre og syke mennesker
registrerer seg, noe som kan få forsikringsprisene til å stige. Det
opprinnelige målet var at 7 millioner amerikanere skulle
registrerer seg innen mars, et mål det kan bli vanskelig å nå. Men
1. januar trådte forsikringen i kraft for over 2 millioner
amerikanere. De er de første som blir forsikret under den nye
reformen. Med millioner av amerikanere dekket av Obamacare
innrømmer også motstandere av reformen at den er kommet for å
bli.
Tilbake på venterommet i Detroit forteller Veronica Burger at
hun har søkt om Medicaid-forsikring fem ganger. Hver gang har hun
fått avslag. Kanskje kan hun endelig få «ja» i år.
– Da trenger jeg ikke kjempe for å komme meg til sykehuset. Da
kan jeg bare dra dit.
Detroit
På et gjengrodd fortau i nabolaget Corktown, en liten spasertur
unna klinikken, har en arbeidsledig detroiter lagt igjen en
jobbsøknad på brun papp. Arbeidsledigheten i Detroit har tredoblet
seg siden 2000 og er nå på rundt 16 prosent. Byen er kjent for sin
bilindustri og ble ekstra hard rammet under finanskrisen. I
desember ble Detroit den største byen i USA noen gang som har gått
konkurs med nesten 20 milliarder dollar i gjeld.
Les også tema:
Ti historier om amerikansk helsevesen
0 Kommentarer