Sykepleiernes idol
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/727515.jpg?itok=zS213e0Z)
Det er audition. Sykepleierne går til filmen: De skal reklamere for yrket sitt.
Athithan Kumarasamy gliser til kamera.
– Hva sykepleie er?
Han nøler ørlite.
– Det har jeg ofte lurt på. Jeg spør heller: Hva er det ikke? Sykepleie er alt.
Kumarasamy prøvefilmer for rollen som seg selv. Kanskje er han en av dem som skal fronte Norsk Sykepleierforbunds nye kampanje. Til det trengs ekte vare.
Mysteriet sykepleie
Scenen er kjent fra tv: Unge og ikke fullt så unge mennesker sitter med papirlapper, drikker kaffe, venter. Det er stille konsentrasjon. En etter en ropes de opp.
– Sykepleiernes idol, sier Ole Kristian Joten og smiler skjevt.
36-åringen jobber til daglig med lungesyke på Rikshospitalet. Men i dag er spørsmålet om han når gjennom kamera. Og om han passer inn i den ønskede miksen av kjønn, alder, dialekt og arbeidssted som til sammen skal vise tv-seere og kinogjengere over hele landet hva sykepleie er.
Den eneste som mangler når kamera skrus av, er Solveig Kloppen. Ingen står der, med vidåpne armer og spør: «Hvordan gikk det?» med en klem på lur.
Joten syns det gikk bra.
– Hadde vært morsomt å bli med videre.
Ville se folk
Foran kameraet forteller Athithan Kumarasamy at han egentlig skulle bli styrmann. Men han hoppet av siste året.
– Jeg ble så sjøsyk. Og så måtte jeg se mennesker. Jeg kunne ikke være i måneder på havet uten andre enn mannskapet.
Nå er han sykepleiekonsulent i bydel Gamle Oslo. Er både ute i felten og inne på kontor. Møter mange forskjellige pasienter. Det er eldreomsorg og rus. Unge og gamle. Han er med å vurdere deres pleiebehov.
– Målet er å se den enkeltes behov og møte dem der de er til enhver tid, sier han.
Ønsket drahjelp
Målet med reklamefilmene er, ifølge forbundsleder Lisbeth Normann, todelt. De skal både vise frem sykepleiernes kompetanse og gjøre sykepleierne selv stolte.
– Folk skal tenke «fy søren, for en jobb de gjør».
Hun kjenner ikke til lignende kampanjer med sykepleiere i Norge. I USA ble det for noen år siden laget noe lignende, men med skuespillere. Normann vil ha ordentlige sykepleiere. De skal både filmes på jobb og når de snakker om faget. Det overordnete målet strekker seg fem år frem i tid: Da skal den jevne nordmann uhjulpet si hva sykepleie er, noe mange med tre års sykepleierutdanning strever med i dag.
– Det er ikke snaut?
– Nei, men det nytter ikke å ha lave ambisjoner, sier Normann, som erkjenner at forbundet til nå ikke har greid å profilere yrkesgruppen godt nok.
– Vi får heller ingen drahjelp av myndighetene, mener hun.
– De er lite interessert i å profilere sykepleie, og det synes jeg er oppsiktsvekkende. Lærerne har for eksempel fått reklamekampanjer. Vi må gjøre det selv.
Ukjent verden
Tilbake på audition: Elisabeth Runde Strand slår ut med hendene. Hun er fra Volda og forteller om jobben på kreftpoliklinikken der.
– Givende, sier hun.
– Veldig utfordrende.
Hun snakker om å se pasienter som nærmer seg døden. Om håpet de bærer på. Kanskje er det bare innbilning, men det virker som om kamera suger henne til seg.
Bjørnar Wilhelmsen er nestemann. Han får festet mikrofon til den hvite uniformen. Normalt går han i grønt. Han forteller om jobben som anestesisykepleier. Om ørsmå grep ham må ta for å få pasienten til å slappe av. For de utenfor jobber han i en ukjent og for mange skremmende verden.
– For meg er det hverdag, sier han rolig.
I anestesien er det flere menn enn ellers i sykepleien.
– Det er litt action, mye maskiner.
Lyst til å bli sykepleier fikk han som pleieassistent på Dikemark.
– Jeg så at sykepleierne fulgte med på mer enn bare sykdommen, forklarer han.
– De passet på at pasientene spiste, at de var rene, at de hadde hel hud. De var der hele tiden. Det fascinerte meg.
Vil ikke oppgi pris
Filmene skal lanseres på landsmøtet i november og skal også være med å markere 100-årsjubileet neste år. Normann sier de også vil bli brukt internt.
– Det må koste mye penger?
– Ja, men det er penger vi velger å bruke, sier hun.
– Jeg håper også dette vil få ringvirkninger ved at sykepleiere blir mer verdsatt hos politikere og de som tar beslutninger. Kanskje får de litt dårlig samvittighet.
– Har det vært kritiske røster?
– Nei.
Akkurat hvor mye penger det er snakk om, vil ikke Normann svare på.
– Det er for tidlig å si.
Sterkt med tv
Ifølge kommunikasjonsrådgiver i Gimcom, Lasse Gimnes, er det vanskelig å anslå hva en slik kampanje vil koste.
– Men tv-reklame er voldsomt i skuddet og er for tiden vinneren i reklamemarkedet, sier han.
– En kveld kan fort koste en million.
Etterspørselen er til tider større enn det tv-kanalene kan tilby annonsører av sendetid.
NSFs reklamefilmer lanseres i november. Gimnes peker på at dette er høytid for tv-reklame.
– Mørketid innebærer mer tvtitting. Tv-reklame blir dyrere, men den når også flere.
– Kan reklamefilm for sykepleie virke?
– Absolutt. Uten å ha sett dem, tror jeg sykepleierne har et veldig godt budskap som vil gå hjem. Tv er sterkt, folk husker godt det de har sett.
Gimnes tror også filmene kan virke stimulerende internt.
– Er de gode, tror jeg de vil gjøre sykepleierne stolte. Folk synes det er artig å se tv-reklame for sin egen merkevare.
Hvem går videre?
Elisabeth Runde Strand har alltid villet bli sykepleier.
– Jeg har sagt det helt fra jeg var lita jente. Nå spørs det om hun også blir sykepleier på film.
Til filmduken
14 sykepleier gikk videre til ekte filming. En av dem er Bjørnar Wilhelmsen.
– Jeg blir helt matt, sier han på telefon fra Hammerfest.
– Så gøy å få reklamere for dette. Jeg har vært sykepleier i over 20 år, og det er et fantastisk yrke med mange muligheter. Jeg stortrives.
– Vil dere klare å formidle hva sykepleie er?
– Tror det. Jeg synes det er lurt å vise hva vi gjør. Vi er ikke så gode til å skrive det i en tekst, kanskje er det lettere på film.
– Regner du med penger og berømmelse?
– Ha, ha. Jeg har allerede skrevet under på at jeg fraskriver meg royalties.
I tillegg gikk disse videre:
Mari Ohnstad
Kirsten Andersen
Eirik Gundersen
Anita Moen
Therese Stokke
Elisabeth Runde Strand
Athithan Kumarasamy
Frøydis Haukeland
Marie Storjord
Berit Wiklund
Toril Fjørtoft
Kjerstin Møllebakken
Kenneth Grip
0 Kommentarer