Innovasjon fra sykepleien
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/1591110.jpg?itok=NJ8fk61J)
For å møte utfordringene i helsevesenet trenger vi innovasjon. Sykepleie er et godt utgangspunkt.
Innovasjon fra sykepleievitenskap. En uvant vinkling? Det burde det ikke være. For sykepleien har det aller beste utgangspunktet for innovasjon. Hvem er nærmere pasientene, og hvem vet bedre hvor skoen trykker?
Innovasjon i utdanning
For å møte de store utfordringene vårt helsevesen står overfor, kreves innovasjon. Og da snakker jeg om innovasjon i bred forstand. Vi må utvikle nye eller vesentlig forbedrete produkter, tjenester, prosesser og organisasjonsformer. For å øke innovasjonstakten i norsk helsevesen må vi få innovasjon inn i utdanningsløpene. Vi må få en bedre dialog med næringslivet. Og så må vi skape en bedre kultur for innovasjon i alle deler av universitets- og helsesektoren.
Sykepleierledet
Potensialet i sykepleierledet innovasjon kom tydelig frem i en konferanse som nylig ble holdt i USA. Denne konferansen – arrangert av American Association of Critical-Care Nurses (AACN) – viste hvordan innovasjoner fra sykepleien hadde ført til bedre behandling og store innsparinger. AACN har etablert et Clinical Scene Investigator Academy for å inspirere sykepleiere til å fungere som «change agents». Blant innovasjonene som ble presentert, var tiltak som hadde redusert komplikasjonene ved mekanisk ventilasjon, redusert liggetid ved intensivenheter, og redusert forekomsten av liggesår. Ifølge Dana Woods, direktør for AACN, understreker resultatene at «bedside nurses are essential catalysts in driving excellence in patient care».
Inven2
Når vi nå her hjemme diskuterer behovet for flere funksjonsorienterte mastergradsutdanninger for sykepleiere må innovasjon stå sentralt. Utdanninger som skal kvalifisere kandidatene til å ta nytt og utvidet pasientansvar må utformes slik at de styrker entreprenørånden og innovasjonskulturen. Mastergradsutdanninger orientert mot spesifikke sykdommer eller sykdomsgrupper kan legges opp slik at de stimulerer til innovasjon og bringer studentene i kontakt med relevant næringsliv og vår egen innovasjonskompetanse. I Helse Sør-Øst står nå det som er blitt Nordens største kommersialiseringsselskap – Inven2 – klar til å bidra. Inven2 ble til ved at Helse Sør-Øst og Universitetet i Oslo fusjonerte sine kommersialiseringsselskaper. Inven2 satte ny rekord i fjor med 215 innleverte ideer og 38 kommersialiseringer. Dette er store tall. Men alt tyder på at det er et potensial for langt flere innmeldte ideer – ikke minst fra dem som ser pasientenes behov på nært hold.
Ny teknologi
Man trenger ikke se langt inn i krystallkulen for å forstå at det blir spesielt stor etterspørsel etter produkter og tjenester som kan gjøre det lettere for eldre å bli værende i sine hjem. Nye teknologier og kommunikasjonsformer vil gjøre det mulig å følge opp pasienter med aldersrelaterte sykdommer på en helt annen måte enn i dag. Ved Avdeling for sykepleievitenskap ved Universitetet i Oslo forskes det nå på elektronisk samhandling mellom fastleger, hjemmesykepleien og sykehus. Dette er et eksempel på forskning som har stort innovasjonspotensial. Det samme har avdelingens intervensjonsforskning innen rehabilitering.
Uforløst potensial
Det er nå ganske nøyaktig ti år siden universiteter og høyskoler fikk et nytt lovpålagt oppdrag: Innovasjon. I tillegg til å undervise, forske og formidle skulle institusjonene også ta ansvar for at ideer og resultater med potensiell nytteverdi blir brakt inn i et effektivt innovasjonsløp. Alt tyder på at lovendringen fra 2003 har hatt effekt og at entreprenørånden er styrket. Men sammenlikner vi oss med ledende institusjoner i utlandet ser vi at det er et uforløst potensial. Med det store forsknings- og utdanningsvolumet vi har, skulle vi forvente flere innmeldte ideer, flere patentsøknader, flere kommersialiseringer og mer tjenesteinnovasjon. Selvsagt finner vi flaskehalser i økosystemet rundt oss. Større tilførsel av privat kapital, katalysert av statlig risikoavlastning, er nødvendig for å lykkes. Men mye kan vi gjøre selv. Én ting er å legge større vekt på innovasjon i utdanningsløpene. En annen ting er å styrke kontakten mellom forskning og anvendere, slik nye initiativer tar til orde for. Ett slikt initiativ er HelseOmsorg21, et annet er BioVerdi-rapporten som ble lansert for få dager siden. Det sistnevnte initiativet peker på det potensialet som ligger i utnyttelsen og kombinasjonen av de såkalte muliggjørende teknologiene – for næringsutvikling og for utvikling av helsevesenet. Det er flott at dette potensialet også er tydelig for regjeringen og at muliggjørende teknologier er tatt inn som ett av flere elementer i langtidsplanen for forskning.
Forutsetningene er nå til stede for at kunnskapstriangelet utdanning, forskning og innovasjon får et skikkelig fotfeste i sykepleie og sykepleievitenskap.
Kommentarer