Suksess for digital sårsykepleie i Helse Fonna
![](/sites/default/files/styles/large/public/2024-07/isabella-stokka-landmark-foto-stina-steingildra4.jpg?itok=N0iZ0x4O)
Sårsykepleier Isabella Stokka Landmark ved Stord sykehus får stadig flere pasienter over på digital konsultasjoner. Det lønner seg. Både økonomisk og faglig.
Folkehelseinstituttet (FHI) har vurdert et digitalt sårprosjekt i kommunene Kvinnherad og Ullensvang i Vestland fylke.
20 pasienter får sårstell av hjemmesykepleiere som rettledes av sårteamet på sjukehuset, skriver Helse Fonna på sine hjemmesider.
Dette er ikke noe nytt for sårsykepleieren Isabella Stokka Landmark på sårpoliklinikken ved Stord sjukehus. De har tilbudt digital sårbehandling i mange år. I dag er rundt åtte prosent av behandlingen deres digital.
– Tallet er økende og vi ønsker at flere skal få digital oppfølging, sier hun.
Landmark har vært sårsykepleier på sårpoliklinikken på Stord siden 2014. Sårpoliklinikken er åpen tre dager i uken.
Pasienten filmer seg selv
Det er spesielt eldre skrøpelige pasienter med funksjonssvikt med lang reisevei dette er bra for. Men også en annen pasientgruppe er viktig:
– Digital behandling er et godt verktøy for pasienter som selv kan gjennomføre videokonsultasjonen. Er de i jobb så slipper de å ta fri, og det er svært tidsbesparende, sier Landmark.
FHI: Sparer rundt tre millioner kroner
FHI mener sjukehuset sparer rundt tre millioner på dette prosjektet. Et digitalt behandlingsforløp koster 4700 kroner, mens på Stord sjukehus koster det 15 900 kroner for en behandling på sårpoliklinikken.
Samtidig koster det kommunen 300 000 fordi det krever økt bemanning, nytt utstyr og transport.
Landmark forteller til Sykepleien at samarbeidet mellom primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten har blitt bedre ved hjelp av digital oppfølging gjennom videosamtalene med sykepleierne som steller sårene hjemme eller på institusjon.
– Dette er positivt. Dersom pasienten kommer til kontroll på sykehus har de sjelden med seg personell fra kommune, og vi har lite dialog om behandlingen.
Landmark trekker også frem de positive sidene det har for pasientene:
– Med digital oppfølging sikrer vi riktig bruk av sårmateriell som bandasjer og riktig utførelse av prosedyrer, sier hun.
Kompetanseheving i kommunen
I FHIs vurdering står det:
«Kommunene vil kunne få økte kostnader som følge av økt behov for bemanning, sårutstyr og transportkostnader, men tiltaket kan føre til økt kompetanseheving på sår i hjemmetjenesten. For pasientene vil digital sårbehandling kunne føre til at de slipper en lang og tidkrevende reise til sykehuset med fare for forverring av såret.»
Forskningsoppsummeringen til FHI viste at digital oppfølging av pasienter med kroniske sår trolig gir halvert risiko for amputasjon og noe kortere tid til sårtilheling.
For sykehuset fører dette til at ventelister reduseres og flere konsultasjoner blir gjennomført.
0 Kommentarer